МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
Херсонський державний університет

ЗАТВЕРДЖУЮ
Проректор з навчальної та науково-педагогічної роботи,
професор Н.А.Тюхтенко

«____»_________20_______р.

РОБОЧА ПРОГРАМА
З НАВЧАЛЬНОЇ ПРАКТИКИ (Усна історія)

Факультет  історико-юридичний
Кафедра  історії, археології та методики викладання
Галузь знань: 01 Освіта, 03 Гуманітарні науки
Спеціальність: 014 Середня освіта (історія), 032 Історія та археологія
Курс_ІІ_______________________________________
СВО «Бакалавр»
Форма навчання_денна__________________________

Херсон 2019-2020 н.р.

Програма розроблена:
Батенко Ганна Вячеславівна, кандидат історичних наук,  доцент

Затверджена на засіданні кафедри історії, археології та методики викладання

Протокол № 1 від 27 серпня 2019 р.

В.о. завідувача кафедри ____________доц. Кузовова Н.М.

Навчальна практика 
студентів 2 курсу
Факультету психології, історії та соціології
Херсонського державного університету
Термін проведення: 4 семестр, 2 тижні.
Галузь знань 03 Гуманітарні науки, 01 Середня освіта
Напрям підготовки 032 Історія та археологія,
014 Середня освіта (історія)

ВСТУП

Навчальна практика студентів 2 курсу (галузь знань 03 Гуманітарні науки Спеціальність 032 Історія та археологія та галузь знань 01 Середня освіта Спеціальність 014 Середня освіта (історія)) займає важливе місце в системі фахової підготовки майбутніх спеціалістів-істориків. Усна історія – це міждисциплінарне дослідження на межі історії, наукознавства, соціології, етнології, соціальної психології та історичної антропології. Вона тісно пов'язана з журналістикою, лінгвістикою, музеєзнавством та архівного справою. Під час проходження практики студенти-історики закріплюють і поглиблюють набуті під час вивчення курсів «Основи наукових досліджень», «Спеціальні історичні дисципліни», «Архівознавство», «Основи джерелознавства», «Історичне краєзнавство».   

МЕТА І ЗАВДАННЯ ПРАКТИКИ:

Основна мета навчальної практики – засвоєння студентами базових знань з історії, методології, історіографії, усної історії, ознайомити з прикладами усноісторичних досліджень. Практична частина – навички роботи з усноісторичними джерелами.
Основними завданнями навчальної практики  є:
-	закріплення й поглиблення отриманих теоретичних знань з курсів «Основи наукових досліджень», «Спеціальні історичні дисципліни»,  «Архівознавство», «Основи джерелознавства», «Історичне краєзнавство»;
-	практичне ознайомлення з організацією  та методикою усноісторичних досліджень, особливостями зберігання та публікації усних джерел, з теоретичними проблемами історичної пам'яті;
-	оволодіння навичками раціонального пошуку, відбору, аналітичної і синтетичної критики усних матеріалів, методикою їх використання у науково-дослідній, навчально-виховній та ін. роботі за професійною спрямованістю;
-	формування навичок індивідуальної та групової роботи, самоорганізації, прагнення до самоосвіти, систематичного набуття й поповнення знань, вмінь і навичок роботи за обраним фахом.

БАЗА ПРАКТИКИ:

Базою навчальної практики для студентів ІІ курсу спеціальності Історія виступає кафедра історії, археології та методики викладання факультету психології, історії та соціології Херсонського державного університету.

ПРЕДМЕТ ІІРАКТИКИ

Організація виконання основних завдань навчальної практики – знайомляться з історією зародження та становлення усної історії як наукового напряму, складають уявлення про типологію та методику усноісторичних досліджень, особливості зберігання та публікації усних джерел, деякі теоретичні проблеми історичної пам'яті. Вивчаючи основи теорії комунікації – орієнтацію на адресата, феномен варіативної інтерпретації дійсності і т. ін., вона поглиблюють свої знання в галузі джерелознавства, переглядаючи звичні уявлення про авторство тексту, спрямованість та мету його створення.

ЗМІСТ ПРАКТИКИ:

Досягнення поставленої мети і завдань практики передбачає оволодіння студентами відповідними методиками, практичне ознайомлення з формами їх застосування, що становлять зміст діяльності студента-практиканта як дослідника, архівного працівника, краєзнавця.
Упродовж 1-го та 2-го тижнів  студенти, поділені на мікрогрупи, мають відпрацювати п'ять робочих днів по шість академічних годин на базі. Основною формою реалізації програми практики є практичне заняття під керівництвом викладачів кафедри історії, археології та методики викладання, в ході якого студент-практикант під контролем керівника повинен практично здійснити конкретний вид роботи.
Під час проходження практики студеній повинні виконати наступні види робіт:
-	ознайомлення з історією, організацією, плануванням діяльності центру усної історії на кафедрі історії, археології та методики викладання під час оглядових екскурсій і бесід, організованих співробітниками відповідних установ;
-	практичне застосування основних технологій усної історії, виконання під керівництвом викладачів кафедри історії, археології та методики викладання практичних завдань, пов'язаних з комплектуванням, науково-технічною обробкою, організацією обліку, зберігання та використання у виробничих умовах анкет, інтерв’ю, робочих записів;
-	оформлення щоденника проходження навчальої практики, де фіксуються види і назви виконаних на кожному занятті практичних робіт, подається коротка характеристика їх змісту.

Вказані роботи розподілені на два змістовних модуля:

I змістовний модуль

«СКЛАДАННЯ АНКЕТ. ПРОВЕДЕННЯ, РОЗШИФРОВКА ІНТЕРВ’Ю»

1. Участь в оглядовій екскурсії, знайомство з фондом усної історії кафедри історії України та методики викладання факультету психології, історії та соціології Херсонського державного університету.
2. Виконання практичних завдань під керівництвом викладачів кафедри історії України та методики викладання:
-	розробка тем, складання анкети;
-	знайомство з засобами запису, запис та обговорення результатів запису інтерв’ю;
-	з методики обліку усних документів;
-	з технологічного забезпечення зберігання усних документів;
-	з методики використання отриманої інформації.
3. Ведення щоденника для своєчасної фіксації обсягу та змісту виконаних завдань, запису методичних рекомендації.

ІІ змістовний модуль

«ОФОРМЛЕННЯ ЗВІТНОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ»

За підсумками практики студенти подають груповому керівнику від ВНЗ наступні документи:
1.	Завдання-звіт, заповнений студентом, в якому містяться:
-	терміни початку і закінчення практики, інформація про виконання програми практики з підписом керівника установи і печаткою, 
-	перелік всіх видів робіт, що здійснювались за період практики;
-	оцінки та підписи групового керівника.
2.	Щоденник роботи студента-практиканта, де фіксуються види і назви виконаних на кожному занятті практичних робіт, подається коротка характеристика їх змісту, особливостей методики їх виконання.
3.	Запис інтерв’ю на базі складеної анкети біографічного або тематичного характеру.

Звітні документи акуратно оформлюються від руки і подаються груповому керівнику на наступний робочий день після завершення практики. Звітна документація перевіряється, затверджується та оцінюється груповим керівником. 

ФОРМИ ТА МЕТОДИ КОНТРОЛЮ:
Контроль за проходженням практики здійснюється у декількох напрямах:
-	ведення студентом щоденника, де записуються види і назви виконаних на кожному занятті практичних робіт, подається коротка характеристика їх змісту;
-	регулярне оцінювання виконаних студентом конкретних завдань керівниками від бази практики;
-	позитивне підсумкове оцінювання роботи студентів передбачає наявність оцінок за кожний змістовний модуль, а оцінка за модуль виставляється на підставі оцінок за окремі види робіт, виконаних студентом.

ОСНОВНІ ОБОВ'ЯЗКИ СТУДЕНТІВ ПІД ЧАС ПРОХОДЖЕННЯ ПРАКТИКИ:

Студенти - практиканти зобов’язані:

-	до початку практики одержати консультацію керівника практики від ВНЗ щодо оформлення необхідних документів (під час настановної конференції з практики або в індивідуальному порядку); 
-	вивчити і суворо дотримуватись правил охорони праці, техніки безпеки і виробничої санітарії навчальної установи; 
-	своєчасно прибути на базу практики, дотримуватися встановленого розпорядку практичних занять; 
- у повному обсязі виконати всі завдання програми практики, вести облік проведеної роботи у щоденнику проходження практики;
-	своєчасно оформити звітну документацію з практики з дотриманням усіх вимог і стандартів, скласти залік з практики;
-	проходити практику за строками, визначеними у наказі по університету.

Зміна терміну проходження практики через поважні обставини, що підтверджені документально, проводиться за розпорядженням проректора з навчальної та науково-педагогічної роботи університету на підставі заяви на його ім’я з погодженням завідувача кафедри, деканом факультету та відділу методичної роботи та практики університету.
Студенти-практиканти несуть повну відповідальність за виконання робочої програми практики. Студент, який не виконав у повному обсязі робочу програму практики або отримав негативну залікову оцінку з практики, відраховується з університету за поданням декана факультету. У разі невиконання повного обсягу програми практики з поважної причини студент за поданням його заяви на ім’я ректора університету та відповідних документів залишається на повторний курс навчання.
Староста групи практикантів на базі практики складає розклад зайнятості практикантів на кожний день наступного тижня практики, доводить його до відома групового керівника практики, повідомляє студентів-практикантів про колективні консультації, виконує доручення керівників практики.

ОСНОВНІ ОБОВ’ЯЗКИ ГРУПОВОГО КЕРІВНИКА ПРАКТИКИ
ВІД ВНЗ:

-	бере участь у підготовці та проведенні настановної конференції для ознайомлення студентів з порядком і вимогами до проходження практики, технікою безпеки, графіком роботи, звітною документацією;
-	знайомить керівників від бази практики з програмою практики й обов'язками, які покладаються на них;
-	розподіляє разом з керівником від бази практики студентів на робочих місцях;
-	контролює виконання студентами правил внутрішнього трудового розпорядку, контролює ведення керівником від бази практики обліку відвідування студентами практики;
-	забезпечує постійне керівництво та контроль за виконанням програми практики кожним студентом;
-	надає необхідні консультації студентам щодо виконання завдань практики;
-	підводить підсумки практики, оцінює роботу кожного студента та складає звіт про підсумки проведеної практики і надає його керівнику практик факультету;
-	у складі комісії приймає залік з архівно-наукової практики.

ПІДВЕДЕННЯ ПІДСУМКІВ ПРАКТИКИ:

        Підсумковий контроль за змістовними модулями здійснюється після перевірки звітної документації груповим керівником. Залік із практики студент складає комісії, призначеній керівником інституту. Залік з практики заноситься у відповідну відомість, залікові книжки. Студент, який отримав незадовільну оцінку за практику, відраховується з університету за поданням керівника інституту.

Зміст критеріїв оцінювання результатів виробничо-пропедевтичної практики:
–	ступінь виконання студентами завдань архівної практики; 
 -  якість практичних вмінь, продемонстрованих під час архівної практики та їх відображення у звітній документації; 
Оцінка  «зараховано» - всі завдання архівної практики виконано в повному обсязі, виявлено вміння студента застосовувати і творчо використовувати  практичні знання, пов’язані з особливостями і засобами роботи в архівних установах. Виявлено вміння проводити  архівні дослідження з застосуванням інноваційних технологій. Також продемонстрована активність та ініціативність у підготовці звітних матеріалів. Звіт подано у встановлений термін, який містить всі структурні елементи. У завданні-звіті студента-практиканта зафіксовано зміст роботи протягом усього періоду проходження архівної практики,  підписи керівника від архіву  та університету завірені печаткою. 
Оцінка  «не зараховано» - завдання невиконані. Виявлені проблеми встановлення контакту з робітниками архіву, не сформовані вміння проводити відповідні види  дослідної діяльності. Звітна документація оформлена з помилками. Відсутній  завдання-звіт, підписи та печатки установи, де студент проходив архівну практику.
На наступний день після проведення заліку проводиться підсумкова конференція з практики. Підсумки проведення практики обговорюються на засіданні кафедри історії України та методики викладання, на вченій раді інституту.
Оцінка 5 А (90-100) «відмінно» - всі завдання практики виконано в повному обсязі, виявлено вміння студента застосовувати і творчо використовувати здобуті теоретичні знання для практичної роботи в різних галузях установи, обраної для проходження практики, враховуючи її специфіку в Україні. Пройшов практичне ознайомлення та вдало засвоїв інформацію з організації відповідної установи (напрямками та формами їх роботи щодо комплектування, обробки, систематизації, обліку, зберігання та використання архівних документів, чи музейних експонатів, або пам`яток, що перебувають на обліку інспекції по охороні пам`яток історії та культури; оволодів навичками використання архівних документів чи музейних експонатів, або пам`яток, що перебувають на обліку інспекції по охороні пам`яток історії та культури у науково-дослідній, навчально-виховній та іншій роботі за професійною спрямованістю; виявив активність у сфері популяризації матеріалів архівних чи музейних фондів або інформації про перебування об`єктів на обліку інспекції по охороні пам`яток історії та культури серед населення в культурно-просвітницьких цілях; оволодів навичками індивідуальної та групової роботи, самоорганізації, прагнення до самоосвіти, систематичного набуття й поповнення знань, вмінь і навичок роботи в установі, де проходив практику (архів, музей чи інспекція по охороні пам`яток історії та культури). 
Оцінка 4 В (83-89) «добре» - завдання виконані правильно, але недостатньо повно. Виявлено вміння студента застосовувати здобуті теоретичні знання для практичної роботи в галузі архівної/музейної справи чи у роботі інспекції по охороні пам`яток історії та культури. Пройшов практичне ознайомлення та вдало засвоїв інформацію з організації архівних/музейних/охоронних установ в Україні, напрямками та формами їх роботи щодо комплектування, обробки, систематизації, обліку, зберігання та використання архівних документів / музейних експонатів / археологічних пам`яток; оволодів навичками раціонального пошуку, відбору, аналітичної і синтетичної критики матеріалів, методикою їх використання у науково-дослідній, навчально-виховній та іншій роботі за професійною спрямованістю.
Оцінка 4 С (74-81) «добре» - завдання практики виконано, але неповно, в ході виконання завдань допускалися незначні помилки. Виявлено вміння студента застосовувати здобуті теоретичні знання для практичної роботи в галузі архівної справи / музейної справи / роботі по охороні археологічних пам`яток, але студент не виявляє творчого підходу й достатньої самостійності при виконанні практичних завдань.
Оцінка 3 D (64-73) «задовільно» - завдання практики виконано в неповному обсязі, в ході виконання завдань допускалися помилки. Звітна документація недооформлена або оформлена з помилками. Завдання-звіт невірно оформлено. У відгуку оцінка керівника за практику від бази – «задовільно».
Оцінка 3 Е (60-63) «задовільно» - завдання виконано з помилками. Всі завдання практики виконувалися, але допущені неточності. Документація оформлена неповно, з помилками. Завдання-звіт не оформлено в повному обсязі. У відгуку оцінка керівника за практику від бази – «задовільно».
Оцінка 2 FХ (35-59) «незадовільно» - завдання невиконані. Виявлені проблеми встановлення контакту, не сформовані вміння застосовувати теоретичні знання на практиці. Звітна документація оформлена з помилками. Відсутній звіт практики, відгук керівника від бази практики. На наступний день після проведення заліку проводиться підсумкова конференція з практики. Підсумки проведення практики обговорюються на засіданні кафедри історії, археології та методики викладання, на вченій раді факультету.

Методичні рекомендації:
В процесі навчальної практики  студентам рекомендується: 
ознайомитися з Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки»;
 популяризовати історію України, її видатних особистостей та подолання історичних міфів, увічнення пам’яті учасників українського визвольного руху, осіб, які брали участь у захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України, жертв Голодомору 1932-1933 років та політичних репресій;
 вивчати історію українського державотворення, етапів боротьби за відновлення державності;
  ознайомитися з  роботою зі створення Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам’яті, збереження пам’яті про протестні акції 2013-2014 років та створення Музею Революції гідності, сприяти удосконаленню в навчальних закладах  організації національно-патріотичного виховання молоді.

Література:
Навчальна література
1.	Принс Г. Усна історія // Нові перспективи історіописання / За ред. П. Берка; Пер. з англ. – К.: Ніка-Центр, 2004. – 392 с.
2.	Бойченко І. В. Філософія історії: Підручник для студ. вищ. навч. закл. - К.: Знання, 2000. - 724 с.
3.	Калакура Я. Українська історіографія – К.; 2004,
4.	Колесник І. Українська історіографія – К.; 2000.
5.	Колесник І. Українська історіографія: концептуальна історія / За ред. В. Смолія. НАН України. Інститут історії України. – К.: Вид-во “Фенікс”, 2013. – 566 с.
6.	Кульчицькій С. Утвердження незалежної України: перше десятиліття //УІЖ. – 2001. – № 2,3,4.
7.	Огневик В. Кравченко П. Людина – культура – історія. – К., 1999.
8.	Реєнт О. Деякі проблеми історії України 19 – початок 20 ст.: стан і перспективи наукової розробки // УІЖ. – 2002. – № 2.
9.	Реєнт О. Сучасна історична наука в Україні: шляхи доступу // УІЖ. – 1999. – №3.
10.	Савченко С. Сучасна українська історіографія: спроби характеристики // Сучасність. – 1999. – № 11.
11.	Смолій В. Українська історична наука на рубежі 21 ст.: проблема пошуку нових теоретичних і методологічних підходів // Матеріали Всеукраїнської наради завідувачів кафедрами соц.-гуманітарних дисциплін. – К.; 1997.
12.	Українська історична дидактика: міжнародний діалог. – К., 2000.